Scientific Linux
Scientific Linux | |||
---|---|---|---|
![]() | |||
![]() | |||
Utvikler(e) | Fermilab | ||
Utgitt | 10. mai 2004 | ||
Nyeste versjon | 7.9 (stabil versjon; 20. oktober 2020)[1] | ||
Bygger på | Red Hat Enterprise Linux[2] | ||
Lisens | GNU General Public License | ||
Nettsted | https://www.scientificlinux.org |
Scientific Linux er en fri og åpen Linux-distribusjon fra USA som er basert på Red Hat Enterprise Linux (RHEL). Designfilosofien til distribusjonen var å være «så nær opp til den kommersielle distribusjon som vi kan komme».[3] Produktet ble lisensiert under versjon 3 av GNU General Public License og sluttbrukerlisensen (EULA) til RHEL, men ble ikke offisielt støttet av Red Hat.
Scientific Linux ble lansert den 10. mai 2004. Distribusjonen ble laget som et samarbeidsprosjekt mellom to laboratorier for partikkelfysikk: Fermi National Accelrator Laboratory (Fermilab) i nærheten av byen Chicago i Illinois i USA og CERN i Genève i Sveits. Distribusjonen ble videreutviklet av Fermilab, CERN, det tyske nasjonale forskningssenteret Deutsches Elektronen-Synchrotron (DESY) som driver partikkelakseleratorer (syklotroner) og av den tekniske høyskolen Eidgenössische Technische Hochschule Zürich i Sveits.
Den 22. april 2019 opphørte utviklingen av Scientific Linux. Distribusjonen vil likevel vedlikeholdes frem til 30. juni 2024. Fermilab og CERN vil i stedet ta i bruk og bidra til videreutviklingen av CentOS.
Siste versjon er 7.9 fra 12. oktober 2020.[4]
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/56/Scientific_Linux_logo_old.png/160px-Scientific_Linux_logo_old.png)
Allerede den 31. august 1998 lanserte Fermilab Fermi Linux, en Linuxdistribusjon med langtidsstøtte som også var basert på Red Hat Enterprise Linux (RHEL). Likeledes utviklet CERN distribusjonen CERN Linux, som også var et derivat av RHEL. CERN kontaktet Fermilab i den hensikt å utgi en distribusjon sammen. Connie Sieh var hovedutvikleren og drivkraften bak de første prototypene og den endelige utgivelsen.[5] Den første offisielle versjon av Scientific Linux var versjon 3.0.1, som ble lansert den 10. mai 2004.
I 2015 begynte CERN å bevege seg bort fra Scientific Linux til CentOS.[6][7]
Scientific Linux blir idag vedlikeholdt av et samarbeid mellom vitenskapelige laboratorier og universiteter. Fermilab er den primære sponsor.[5]
Den 22. april 2019 kunngjorde Fermilab at de hadde stanset utviklingen av Scientific Linux. De ville likevel vedlikeholde versjonene 6 og 7 ut deres levetid. Fermilab og CERN vil i stedet bidra til utviklingen av distribusjonen CentOS 8.0.[8]
Den 30. november 2020 opphørte den utvidede kundestøtten av versjon 6. Versjon 7 vil bli vedlikeholdt frem til 30. juni 2024.
Designfilosofi
Den primære målsetningen med Scientific Linux var å lage en felles Linuxdistribusjon for forskjellige laboratorier og universiteter rundt omkring i verden, og på denne måten redusere dupliserende arbeid. Hovedmålsetningene var å gjøre alt kompatibelt med Red Hat Enterprise Linux med bare mindre tilføyelser og endringer, og å tillate enkle tilpasninger for et sted, uten å forstyrre den grunnleggende basis.[9] I motsetning til andre distribusjoner, som Poseidon Linux, inneholdt den ingen større samling av vitenskapelig programvare.[3][10] Men distribusjonen hadde likevel god kompatibilitet med slik programvare.
Egenskaper
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/77/Scientific_Linux_4.1_en.png/250px-Scientific_Linux_4.1_en.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Scientific_Linux_6.png/250px-Scientific_Linux_6.png)
Scientific Linux var et derivat av Red Hat Enterprise Linux, hvor beskyttede og proprietære komponenter, slik som varemerker fra Red Hat, var fjernet, slik at distribusjonen ble fri og åpen.[11] Nye versjoner ble vanligvis lansert omkring to måneder etter lanseringen av en ny utgave av RHEL.[10] I tillegg til å lanseres som en full distribusjon på to DVDer, var Scientific Linux også tilgjengelig som LiveDistro både på CD-ROM og DVD.[11]
Scientific Linux hadde et grafisk installasjonsprogram og benyttet pakkesystemet RPM Package Manager. Versjonene 3, 4 og 5 av Scientific Linux benyttet skriptet «SysVinit» under oppstart. Oppstartsprosessen init var en arv fra UNIX System III og UNIX System V. Versjon 6 benyttet seg i stedet av den hendelsesbaserte daemon Upstart, mens versjon 7 benyttet systemd.[12]
Versjonene 3, 4 og 5 benyttet det journalførende filsystemet ext3 som standard; i versjonene 6 og 7 ble også ext4 en opsjon. I tillegg støttet distribusjonen en rekke filsystemer som ikke fantes i Red Hat Enterprise Linux: Red Hat cluster suite, GFS2, Filesystem in Userspace, OpenAFS, SquashFS og UnionFS.[12]
Skrivebordsmiljøet GNOME var standard, men det fantes også utgaver med skrivebordsmiljøet KDE og vindusbehandleren IceWM som opsjon.[12]
Versjonene 3, 4, 5 og 6 fantes i to utgaver for henholdsvis x86-32 og x86-64. Versjon 7 ble bare lansert for x86-64.[12]
Scientific Linux tilbød trådløst nettverk gjennom firmware fra Intel,[12] støttet protokollen blåtann for radiooverføring, MadWifi og NDISwrapper,[12] programmeringsspråket Java og OpenJDK,[12] programmeringsspråket R for statistiske beregninger og grafikk,[12] multimedia kodeker, Samba og Compiz,[10] så vel som tjenere og klienter, lagringsklienter, støtte for datanett, epostklienten Alpine og verktøy for systemadministrasjon.[10][12]
Distribusjonen hadde også et sett verktøy for å lage tilpassede versjoner; dette kunne tillate institusjoner og individer å skape deres egen variant.[10]
Nedenfor har vi vist en del populære programmer i ulike versjoner av Scientific Linux:[12]
Versjon | Linuxkjerne | GCC | Glibc | ALSA | Bash | BIND | CUPS | DHCP | e2fsprogs | Firefox | FreeType |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
3.0.9 | 2.4.21 | 3.2.3 | 2.3.2 | 2.05b | 9.2.4 | 1.1.17 | 3.0.1 | 1.32 | 2.1.4 | ||
4.8 | 2.6.9 | 3.4.6 | 2.3.4 | 1.0.6 | 3.0 | 9.2.4 | 1.1.22rc1 | 3.0.1 | 1.35 | 3.0.11 | 2.1.9 |
5.11 | 2.6.18 | 4.1.2 | 2.5 | 1.0.17 | 3.1 | 9.3.6-P1 | 1.3.7 | 3.0.5 | 1.39 | 24.8.0 | 2.2.1 |
6.10 | 2.6.32 | 4.4.7 | 2.12 | 1.1.0 | 4.1 | 9.8.2rc1 | 1.4.2 | 4.1.1-P1 | 1.41.12 | 52.8.0 | 2.3.11 |
7.8 | 3.10 | 4.8.5 | 2.17 | 1.1.8 | 4.2 | 9.11.4 | 1.6.3 | 4.2.5 | 1.42.9 | 68.6.0 | 2.8 |
Versjon | GIMP | GNOME | GRUB | GTK+ | Httpd | Inkscape | k3b | LibreOffice | MariaDB | Mesa | MySQL |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
3.0.9 | 1.2.3 | 0.93 | 2.2.4 | 2.0.46 | 1.1.2 | 3.23.58 | |||||
4.8 | 2.0.5 | 0.95 | 2.4.13 | 2.0.52 | 0.11.14 | 1.1.5 | 4.1.22 | ||||
5.11 | 2.2.13 | 0.97 | 2.10.4 | 2.2.3 | 0.12.17 | 3.1.1 | 6.5.1 | 5.0.95 | |||
6.10 | 2.6.9 | 0.97 | 2.24.23 | 2.2.15 | 0.47 | 1.0.5 | 4.3.7 | 11.0.7 | 5.1.73 | ||
7.8 | 2.8.22 | 3.28.3 | 2.02 | 3.22.30 | 2.4.6 | 0.92.2 | 2.0.2 | 5.3.6 | 5.5.65 | 18.3.4 |
Versjon | Nautilus | OpenJDK | OpenSSH | OpenSSL | Perl | PHP | Postfix | PostgreSQL | Python | Samba |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
3.0.9 | 2.2.4 | 3.6.1p2 | 0.9.7a | 5.8.0 | 4.3.2 | 2.0.16 | 7.3.19 | 2.2.3 | 3.0.9 | |
4.8 | 2.8.1 | 3.9p1 | 0.9.7a | 5.8.5 | 4.3.9 | 2.2.10 | 7.4.19 | 2.3.4 | 3.0.33 | |
5.11 | 2.16.2 | 1.7.0 | 4.3p2 | 0.9.8b | 5.8.8 | 5.1.6 | 2.3.3 | 8.1.23 | 2.4.3 | 3.0.33 |
6.10 | 2.28.4 | 8u171 | 5.3p1 | 1.0.1e | 5.10.1 | 5.3.3 | 2.6.6 | 8.4.20 | 2.6.6 | 3.6.23 |
7.8 | 3.26.3.1 | 11.0.6 | 7.4p1 | 1.0.2k | 5.16.3 | 5.4.16 | 2.10.1 | 9.2.24 | 2.7.5 | 4.10.4 |
Versjon | Systemd | Thunderbird | Vim | X.Org Server |
---|---|---|---|---|
3.0.9 | 6.3.046 | |||
4.8 | 1.5.0.12 | 6.3.046 | (6.8.2) | |
5.11 | 7.0 | 1.1.1 | ||
6.10 | 52.8.0 | 7.4 | 1.17.4 | |
7.8 | 219 | 68.6.0 | 7.4 | 1.20.4 |
Versjonshistorikk
Nedenfor ser man en oversikt over versjoner av Scientific Linux.[13][14] Hver versjon hadde en periode med testing før den ble lansert. Tabellen viser også når det ble slutt på full støtte og utvidet kundestøtte.[15]
Versjon | Kodenavn | Underversjon | Lansert | RHEL lansert | Slutt på full støtte | Slutt på utvidet kundestøtte |
---|---|---|---|---|---|---|
3 (basert på Red Hat Enterprise Linux 3.1) | «Lithium» | 3.0.1 | 10. mai 2004 | 16. januar 2004 (106 dager før) | 20. juli 2006 | 31. oktober 2010 |
3.0.2 | 21. juni 2004 | 18. mai 2004 | ||||
3.0.3 | 1. oktober 2004 | 3. september 2004 | ||||
3.0.4 [16] | 11. februar 2005 | 21. desember 2004 | ||||
3.0.5 | 25. juli 2005 | 20. mai 2005 | ||||
3.0.7 | 26. mai 2006 | 15. mars 2006 | ||||
3.0.8 | 31. oktober 2006 | 20. juli 2006 | ||||
3.0.9 | 12. oktober 2007 | 11. juni 2007 | ||||
4[10] (basert på Red Hat Enterprise Linux 4) | «Beryllium» | 4.0 | 20. april 2005 | 14. februar 2005 (65 dager før) | 31. mars 2009 | 29. februar 2012 |
4.1 | 6. august 2005 | 8. juni 2005 | ||||
4.2 | 22. november 2005 | 5. oktober 2005 | ||||
4.3 | 8. mai 2006 | 12. mars 2006 | ||||
4.4 | 9. oktober 2006 | 10. august 2006 | ||||
4.5 | 25. juni 2007 | 1. mai 2007 | ||||
4.6 | 12. mars 2008 | 16. november 2007 | ||||
4.7 | 3. september 2008 | 24. juli 2008 | ||||
4.8 | 28. juli 2009 | 18. mai 2009 | ||||
4.9 | 21. april 2011 | 16. februar 2011 | ||||
5[10][17] (basert på Red Hat Enterprise Linux 5) | «Boron» | 5.0 | 14. mai 2007 | 14. mars 2007 (61 dager før) | Første kvartal 2014 | 31. mars 2017 |
5.1 | 16. januar 2008 | 7. november 2007 | ||||
5.2 | 26. juni 2008 | 21. mai 2008 | ||||
5.3 | 19. mars 2009 | 20. januar 2009 | ||||
5.4 | 4. november 2009 | 2. september 2009 | ||||
5.5 | 19. mai 2010 | 3. mars 2010 | ||||
5.6 | 21. juni 2011 | 13. januar 2011 | ||||
5.7 | 14. september 2011 | 21. juli 2011 | ||||
5.8 | 30. april 2012 | 21. februar 2012 | ||||
5.9 | 2. mai 2013 | 8. januar 2013 | ||||
5.10 | 11. november 2013 | 30. september 2013 | ||||
5.11 | 13. november 2014 | 16. september 2014 | ||||
6[18][19][20][21] (basert på Red Hat Enterprise Linux 6) | «Carbon» | 6.0 | 3. mars 2011 | 10. november 2010 (113 dager før) | 31. mars 2017 | 30. november 2020 |
6.1 | 28. juli 2011 | 19. mai 2011 | ||||
6.2 | 15. januar 2012 | 6. desember 2011 | ||||
6.3 | 2. august 2012 | 14. juni 2012 | ||||
6.4 | 28. mars 2013 | 21. februar 2013 | ||||
6.5 | 27. januar 2014 | 21. november 2013 | ||||
6.6 | 12. november 2014 | 14. oktober 2014 | ||||
6.7 | 26. august 2015 | 22. juli 2015 | ||||
6.8 | 15. juni 2016 | 9. mai 2016 | ||||
6.9 | 17. april 2017 | 21. mars 2017 | ||||
6.10 | 10. juli 2018 | 9. juni 2018 | ||||
7[22][23] (basert på Red Hat Enterprise Linux 7) | «Nitrogen» | 7.0 | 13. oktober 2014 | 10. juni 2014 (125 dager før) | 22. april 2019 | 30. juni 2024 |
7.1 | 13. april 2015 | 6. mars 2015 | ||||
7.2 | 5. februar 2016 | 19. november 2015 | ||||
7.3 | 25. januar 2017 | 3. november 2016 | ||||
7.4 | 2. oktober 2017 | 1. august 2017 | ||||
7.5 | 10. mai 2018 | 10. april 2018 | ||||
7.6 | 3. desember 2018 | 30. oktober 2018 | ||||
7.7 | 26. august 2019 | 6. august 2019 | ||||
7.8 | 20. april 2020 | 31. mars 2020 | ||||
7.9 | 12. oktober 2020 | 18. september 2020 |
Referanser
- ^ «Scientific Linux 7.9 x86_64 is now available.». 20. oktober 2020. Besøkt 15. juli 2023.
- ^ https://www.scientificlinux.org/about/; besøksdato: 18. august 2016.
- ^ a b «General Questions about Scientific Linux (Community)». www.scientificlinux.org. 2019. Besøkt 20. juli 2020.
- ^ Siteringsfeil: Ugyldig
<ref>
-tagg; ingen tekst ble oppgitt for referansen ved navnversjon 78
- ^ a b Carla Schroder: Scientific Linux, the Great Distro With the Wrong Name, Linux.com, 23. mars 2012.
- ^ «Scientific Linux @ CERN: Next Version». CERN. Arkivert fra originalen 21. desember 2019. Besøkt 15. januar 2017.
- ^ «CC7: CERN CentOS 7». CERN. Besøkt 15. januar 2017.
- ^ Pat Riehecky: The end of Scientific Linux [LWN.net.], lwn.net, 22. april 2019
- ^ «Welcome to Scientific Linux (SL)». Scientifix Linux.
- ^ a b c d e f g Scientific Linux – It blinded me with science!, Dedoimedo, 3. februar 2010
- ^ a b «Scientific Linux 5.6 Live released». The H. 11. juli 2011. Arkivert fra originalen 8. desember 2013.
- ^ a b c d e f g h i j Scientific Linux, DistroWatch, 21. april 2020
- ^ News Archives, www.scientificlinux.org, 27. mai 2016
- ^ «S.L. Distribution Roadmap». Scientifix Linux. 17. mars 2014. Arkivert fra originalen 17. mars 2014. Besøkt 27. juli 2020.
- ^ «End of life dates for SL versions». Scientifix Linux. Arkivert fra originalen 16. juli 2011. «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 19. mai 2011. Besøkt 21. juli 2020.
- ^ Distribution Release: Scientific Linux 3.0.4, DistroWatch, 13. februar 2005
- ^ DistroWatch Weekly, Issue 351, 26. april 2010
- ^ Scientific Linux 6 – Another great distro, but, www.dedoimedo.com, 20. april 2011
- ^ DistroWatch Weekly, Issue 419, distrowatch.com, 22. august 2011
- ^ Scientific Linux 6.1 Carbon review – Almost there, www.dedoimedo.com, 22. august 2011
- ^ Scientific Linux 6.5 Carbon – Fast and dubious, www.dedoimedo.com, 3. mars 2014
- ^ Scientific Linux 7.1 review – More fiasco, Dedoimedo
- ^ Download Scientific Linux 7.5, Softpedia Linux
Eksterne lenker
- (en) Offisielt nettsted
- (en) Offisiell blogg
- (en) Scientific Linux – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- (en) Scientific Linux på DistroWatch
- (en) Scientific Linux Forum
- (en) Hjemmesiden til CERN Linux Arkivert 7. desember 2010 hos Wayback Machine.
- v
- d
- r
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/NewTux.svg/50px-NewTux.svg.png)
- Debian
- 64 Studio
- Amnesic Incognito Live System
- AntiX
- Astra Linux
- AV Linux
- Baltix
- Bharat Operating System Solutions
- BlankOn
- BunsenLabs
- Canaima
- Damn Small Linux
- Debian-Med
- Devuan
- Dyson
- Elive
- Finnix
- gNewSense
- grml
- HandyLinux
- KaeilOS
- Kali Linux
- Kanotix
- Knoppix
- LEAF Project
- Libertas
- LinHES
- LinuxBBQ
- Linux Deepin
- Linux Mint Debian Edition
- MintPPC
- Musix GNU+Linux
- Neptune
- Pardus
- Poseidon Linux
- Proxmox VE
- Rxart
- Raspbian
- Rebellin Linux
- Sacix
- Siduction
- Skolelinux
- Solus
- SolydXK
- SparkyLinux
- SteamOS
- Symphony OS
- Tails
- Tanglu
- Tiny Core Linux
- TurnKey Linux Virtual Appliance Library
- Ulteo
- Univention Corporate Server
- VyOS
- Webconverger
- Xanadu
- Ångström
- Ubuntu
- Edubuntu
- Kubuntu
- Lubuntu
- Ubuntu Kylin
- Ubuntu MATE
- Ubuntu-Server
- Ubuntu Studio
- Ubuntu TV
- Xubuntu
- Baltix
- BackBox
- BlankOn
- Bodhi Linux
- Chrome OS
- Cubuntu
- dyne:bolic
- Elbuntu
- elementary OS
- Emmabuntüs
- Galaxy OS
- Galsoft Linux
- GendBuntu
- Goobuntu
- Guadalinex
- gNewSense
- HP Mi
- Iskolinux
- Karoshi
- Linux Deepin
- Linux Lite
- Linux Mint
- LinuxMCE
- LliureX
- LOUD
- MAX
- Molinux
- Netrunner
- Peppermint OS
- Pinguy OS
- Poseidon Linux
- PUD
- Qimo 4 Kids
- Simplicity Linux
- Symphony OS
- Trisquel
- TurnKey Linux Virtual Appliance Library
- UberStudent
- Vinux
- ZevenOS
- Zorin OS
- Fedora
- Berry Linux
- BlankOn
- Hanthana Linux
- Karoshi
- Libertas
- Network Security Toolkit
- OLPC
- Openwall GNU/*/Linux
- Planet CCRMA
- Qubes OS
- Rockstor
- VortexBox
Tidligere distribusjoner |
---|
Tidligere distribusjoner |
---|
Tidligere distribusjoner |
---|
- AryaLinux
- Alpine Linux
- Android
- Bifrost
- CRUX
- DD-WRT
- Devil-Linux
- Dragora GNU/Linux-Libre
- ELinOS
- EulerOS
- fli4l
- FREESCO
- GeeXboX
- GoboLinux
- Guix System Distribution
- IPFire
- IPCop
- iPodLinux
- Jlime
- Kylin Linux
- Lightweight Portable Security
- Linux from Scratch
- Lunar Linux
- Mobilinux
- MontaVista Linux
- NASLite
- Openmoko Linux
- OpenTV
- OpenWrt
- paldo
- Puppy Linux
- Sailfish OS
- SliTaz
- SmoothWall
- Source Mage
- Thinstation
- Tiny Core Linux
- Tor-ramdisk
- Void Linux
Tidligere distribusjoner |
---|