DS «Nova»
Generell info | |
---|---|
Skipstype | Passasjerskip |
Bygget | 1925 |
Flaggstat | ![]() |
Rederi | BDS |
Status | Forliste i 1949 |
Jomfrutur | Sommeren 1925 |
Kallesignal | LFGP / LCUK |
Tekniske data[a] | |
Lengde | 70,5 m (231,3 fot) |
Bredde | 10,4 m (34,1 fot) |
Dypgående | 6,6 m (21,7 fot) |
Toppfart | 10,5 knop |
Hovedmaskin | Trippel ekspansjon dampmaskin |
Ytelse | 900 ihk |
Tonnasje | 1 382 brt |
Lasteevne | 1 459 dødvekttonn |
Passasjerer | 56 køyeplasser |
a^ Ved overlevering hvis ikke annet er angitt |
DS «Nova» (kallesignal LFGP / LCUK) var et kombinert laste- og passasjerskip som ble overlevert Det Bergenske Dampskibsselskab (BDS) i 1925. Skipet var byggnummer 32 ved det franske verftet Ateliers et Chantiers de la Seine Maritime i Le Trait, og kjøpesummen var 853 712 kroner. Etter overleveringen ble skipet satt inn på ruten Bergen – Færøyene – Island. Vinteren 1939/1940 gikk hun som avløserskip i hurtigruten. DS «Nova» kom seg uskadet over til Storbritannia etter den tyske invasjonen i Norge 1940. Hun var en del av Nortraships flåte inntil freden i 1945. Etter krigen gikk skipet i rute mellom Bergen og Rotterdam i Nederland. I desember 1949 grunnstøtte DS «Nova» på Jæren og ble kondemnert. I 1950 ble vraket hugget opp.
Det Bergenske Dampskibsselskab hadde som tradisjon å navngi skipene sine etter fenomener og objekter på nattehimmelen. Nova (ny) er betegnelsen på lyssvake stjerner som plutselig mangedobler sin lysstyrke og blir synlige.
Historie
Etter overleveringen i juli 1925 og fram til høsten 1939 gikk hun i rute fra Bergen til Færøyene og Island. I 1933 fikk skipet montert ekkolodd, og i 1937 ble lasterom 1 isolert for frakt av hvalkjøtt. I 1938 ble 3.-plass (3.klasse) ominnredet, og skipet fikk ny radio. Vinteren 1939/1940 gikk DS «Nova» som avløserskip i hurtigruten. Like etter det tyske angrepet på Norge 9. april 1940, lyktes det DS «Nova» å unnslippe til Storbritannia. Her ble hun først lagt i reserve for å tjene til en eventuell evakuering av regjeringen ved en tysk invasjon av England, før hun 30. juli 1940 ble sendt til Canada med norske flyvere[1]. I ettertid ble hun en del av den frie handelsflåten som ble disponert av Nortraship. Etter den tyske kapitulasjonen i 1945 ble skipet tilbakeført til rederiet, og satt inn på ruten Bergen – Rotterdam. 19. desember 1949 var skipet underveis fra Antwerpen til Bergen med 38 passasjerer og stykkgods. På Jæren mellom Vig og Obrestad grunnstøtte hun og ble stående på skjæret 2 nautiske mil nord av Obrestad fyr. Skipet ble erklært totalvrak, og i april 1950 kjøpte Stavanger Skipsopphugning vraket og hugget det opp på stedet.
Skipet
DS «Nova»s tonnasje var ved levering 1 382 bruttoregistertonn, 810 nettoregistertonn, og lasteevnen var 1 459 dødvekttonn. Lasterommenes volum var på totalt 1 750 m³ hvorav 358 m³ var isolert. Lasting og lossing foregikk ved hjelp av en kran forut og en kran akter. Hovedmaskinen var en kullfyrt trippel ekspansjon dampmaskin bygd av Ateliers et Chantiers de la Seine Maritime. Oppgitt ytelse var 900 ihk (indikerte hestekrefter), og 189 nhk (nominelle hestekrefter), noe som ga en toppfart på 10,5 knop. I 1947 ble kjelen ombygd til oljefyring. DS «Nova» var et toklasse-skip med 22 køyeplasser på 1.-plass, og 34 køyeplasser på 3.-plass.
Se også
Referanser
- ^ «Skanna materiale: RA, Statsministerens kontor, A/Aa/L0001: Referat fra regjeringskonferanser, 1940–1941, s. 60-61 - Skanna arkiver - Arkivverket». media.digitalarkivet.no. Besøkt 23. august 2019.
Eksterne lenker
- Hurtigrutene.info – Omfattende uoffisiell side om hurtigrutene Besøkt 14. november 2008
- Mike Bents hurtigruteside – DS Nova (engelsk)[død lenke] Besøkt 14. november 2008
- «DS Nova». Lillesand sjømannsforening. Besøkt 26. januar 2019.
- v
- d
- r
- DS «Vesteraalen» (1891)
- DS «Sirius»
- DS «Olaf Kyrre»
- DS «Erling Jarl» (1895)
- DS «Jupiter» (1856)
- DS «Sigurd Jarl» (1894)
- DS «Orion»
- DS «Kong Halfdan»
- DS «Capella»
- DS «Astræa»
- DS «Haakon Adalstein»
- DS «Lyra» (1905)
- DS «Haakon Jarl» (1879)
- DS «Richard With» (1909)
- DS «Midnatsol» (1910)
- DS «Hera»
- DS «Polarlys» (1912)
- DS «Finmarken» (1912)
- DS «Kong Haakon»
- DS «Kong Harald» (1890)
- DS «Neptun»
- DS «Haakon VII»
- DS «Dronning Maud»
- DS «Sanct Svithun» (1927)
- DS «Mira»
- DS «Irma»
- DS «Prinsesse Ragnhild»
- DS «Lofoten» (1932)
- DS «Nordnorge» (1924)
- DS «Prins Olav»
- DS «Nordstjernen» (1937)
- DS «Ariadne»
- MS «Hadsel»
- MS «Ragnvald Jarl» (1930)
- DS «Sigurd Jarl» (1942)
- DS «Christiania»
- DS «Skjerstad»
- MS «Erling Jarl» (1949)
- MS «Midnatsol» (1949)
- MS «Vesterålen» (1950)
- MS «Sanct Svithun» (1950)
- MS «Nordlys» (1951)
- MS «Håkon Jarl» (1952)
- MS «Polarlys» (1952)
- MS «Barøy» (1952)
- MS «Nordstjernen» (1956)
- MS «Finnmarken» (1956)
- MS «Ragnvald Jarl» (1956)
- MS «Harald Jarl» (1960)
- MS «Lofoten» (1964)
- MS «Kong Olav»
- MS «Nordnorge» (1964)
- MS «Midnatsol» (1982)
- MS «Narvik»
- MS «Vesterålen» (1983)
- MS «Kong Harald» (1993)
- MS «Richard With» (1993)
- MS «Nordlys»
- MS «Nordkapp»
- MS «Polarlys» (1996)
- MS «Nordnorge» (1997)
- MS «Finnmarken» (2002)
- MS «Trollfjord»
- MS «Midnatsol» (2003)
- MS «Spitsbergen»
- MS «Havila Capella»
- MS «Havila Castor»
- MS «Havila Polaris»
- MS «Havila Pollux»
og avløserskip
- DS «Lofoten» (1884)
- DS «Røst»
- DS «Andenæs»
- DS «Olaf Trygvesøn»
- DS «Tordenskjold»
- DS «Mosken»
- DS «Kong Gudrød»
- DS «Mercur»
- DS «Barøy» (1929)
- DS «Nova»
- DS «Ryfylke»
- DS «Nordnorge» (1883)
- DS «Lyra» (1912)
- DS «Lyngen»
- DS «Dronningen»
- DS «Saltdal»
- MS «Ottar Jarl»
- DS «Oslo»
- MS «Sørøy»
- MS «Alta»
- MS «Kronprinsesse Märtha»
- MS «Salten»
- DS «Jupiter» (1916)
- MS «Meteor»
- MS «Ingøy»
Portal: Andre verdenskrig