DS «Røst»
![Norges flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg/22px-Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg.png)
DS «Røst» (kallesignal JTDV / LETE) var et kystruteskip som ble overlevert Vesteraalens Dampskibsselskab (VDS) i 1898. Skipet var byggnummer 80 ved Trondhjems Mekaniske Værksted (TMV), og var bygd for lokalruter i Lofoten og Vesterålen. I 1899 ble DS «Røst» satt inn som avløserskip i hurtigruten for første gang. I 1944 deltok skipet i tvangsevakueringen av Finnmark. I 1952 sank DS «Røst» nær vraket av «Tirpitz», og ble senere hevet og hugget opp.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/DS_R%C3%B8st_ved_Reine_i_Lofoten.jpg/250px-DS_R%C3%B8st_ved_Reine_i_Lofoten.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/DS_Roest_and_DS_Hadsel_in_Svolvaer.jpg/250px-DS_Roest_and_DS_Hadsel_in_Svolvaer.jpg)
Foto: Anders Beer Wilse
DS «Røst» ble overlevert Vesteraalens Dampskibsselskab i juni 1898, og ble satt inn i lokaltrafikk i Lofoten og Vesterålen. Mellom 1899 og 1905 ble skipet i tillegg benyttet som avløserskip for rederiets hurtigruteskip DS «Vesteraalen». 13. januar 1912 grunnstøtte DS «Røst» og sank ved Mortsund i Lofoten. Skipet ble hevet og slept til Bergen hvor hun ble reparert og forlenget med 4,9 meter ved Mjellem & Karlsen Verft. Fra sommeren 1916 til våren 1917 var DS «Røst» tilbake i hurtigruten som avløserskip. Skipet ble også benyttet i denne rollen fra 1919 til 1920. Etter dette gikk DS «Røst» som skoleskip.
Under det første Lofotraidet 4. mars 1941, befant DS «Røst» seg i Svolvær sammen med DS «Finmarken». Den britiske flåte-kommandøren ville ta begge skipene ut i Vestfjorden og senke dem, noe kaptein Jørgensen på DS «Finmarken» protesterte voldsomt mot. Hans protester ble tatt til følge, og begge skipene ble spart.[1] I 1944 ble DS «Røst» rekvirert av den tyske okkupasjonsmakten, og benyttet under tvangsevakueringen av Finnmark. I mars 1951 ble skipet solgt til Høvding Skipsopphuggeri i Sandnessjøen for å brukes under opprydningsarbeidet ved vraket av det tyske slagskipet «Tirpitz». I 1952 sank DS «Røst» nær vraket av «Tirpitz» med 100 tonn ammunisjon ombord. Hun ble senere hevet og hugget opp.
Skipet
Ved levering var DS «Røst»s tonnasje 290,4 bruttoregistertonn, 169,95 nettoregistertonn, og lasteevnen var 100 dødvekttonn. Etter ombyggingen i 1912 var tonnasjen 379 bruttoregistertonn, og 210 nettoregistertonn. Hovedmaskinen var en trippel ekspansjon dampmaskin med arbeidstrykk 170 psi, bygd ved Trondhjems Mekaniske Værksted. Oppgitt ytelse var 390 ihk (indikerte hestekrefter) og 65 nhk (nominelle hestekrefter), noe som ga en toppfart på 12 knop. I 1907 var skipet sertifisert for 81 passasjerer i kystfart, og 147 i innaskjærsfart (lokalfart). Samme år besto mannskapet (i tillegg til kapteinen) av 6 i forpleining, 4 offiserer, og 8 dekks/maskinfolk.
Se også
Referanser
- ^ Mike Bent – Coastal Express: The Ferry to the Top of the World (engelsk) (side 109). Conway Maritime Press Limited, 1987. ISBN 0 85177 446 6
Kilder
- Dag Bakka jr. – Hurtigruten: Sjøveien mot nord (side 70). Seagull Publishing, 2003 – ISBN 82-91258-17-1
- Aarbog for Norges handelsmarine 1907 (side 138) - Sjøfartskontoret, Kristiania 1908. (no) BIBSYS objektid: 920739016
- Omfattende uoffisiell side om hurtigrutene Besøkt 11. november 2008
- Tysk side om hurtigrutene Besøkt 11. november 2008
- Mike Bents hurtigrutesider – DS Røst (engelsk)[død lenke] Besøkt 11. november 2008
Eksterne lenker
(en) Røst (ship, 1898) – kategori av bilder, video eller lyd på Commons
- v
- d
- r
- DS «Vesteraalen» (1891)
- DS «Sirius»
- DS «Olaf Kyrre»
- DS «Erling Jarl» (1895)
- DS «Jupiter» (1856)
- DS «Sigurd Jarl» (1894)
- DS «Orion»
- DS «Kong Halfdan»
- DS «Capella»
- DS «Astræa»
- DS «Haakon Adalstein»
- DS «Lyra» (1905)
- DS «Haakon Jarl» (1879)
- DS «Richard With» (1909)
- DS «Midnatsol» (1910)
- DS «Hera»
- DS «Polarlys» (1912)
- DS «Finmarken» (1912)
- DS «Kong Haakon»
- DS «Kong Harald» (1890)
- DS «Neptun»
- DS «Haakon VII»
- DS «Dronning Maud»
- DS «Sanct Svithun» (1927)
- DS «Mira»
- DS «Irma»
- DS «Prinsesse Ragnhild»
- DS «Lofoten» (1932)
- DS «Nordnorge» (1924)
- DS «Prins Olav»
- DS «Nordstjernen» (1937)
- DS «Ariadne»
- MS «Hadsel»
- MS «Ragnvald Jarl» (1930)
- DS «Sigurd Jarl» (1942)
- DS «Christiania»
- DS «Skjerstad»
- MS «Erling Jarl» (1949)
- MS «Midnatsol» (1949)
- MS «Vesterålen» (1950)
- MS «Sanct Svithun» (1950)
- MS «Nordlys» (1951)
- MS «Håkon Jarl» (1952)
- MS «Polarlys» (1952)
- MS «Barøy» (1952)
- MS «Nordstjernen» (1956)
- MS «Finnmarken» (1956)
- MS «Ragnvald Jarl» (1956)
- MS «Harald Jarl» (1960)
- MS «Lofoten» (1964)
- MS «Kong Olav»
- MS «Nordnorge» (1964)
- MS «Midnatsol» (1982)
- MS «Narvik»
- MS «Vesterålen» (1983)
- MS «Kong Harald» (1993)
- MS «Richard With» (1993)
- MS «Nordlys»
- MS «Nordkapp»
- MS «Polarlys» (1996)
- MS «Nordnorge» (1997)
- MS «Finnmarken» (2002)
- MS «Trollfjord»
- MS «Midnatsol» (2003)
- MS «Spitsbergen»
- MS «Havila Capella»
- MS «Havila Castor»
- MS «Havila Polaris»
- MS «Havila Pollux»
og avløserskip
- DS «Lofoten» (1884)
- DS «Røst»
- DS «Andenæs»
- DS «Olaf Trygvesøn»
- DS «Tordenskjold»
- DS «Mosken»
- DS «Kong Gudrød»
- DS «Mercur»
- DS «Barøy» (1929)
- DS «Nova»
- DS «Ryfylke»
- DS «Nordnorge» (1883)
- DS «Lyra» (1912)
- DS «Lyngen»
- DS «Dronningen»
- DS «Saltdal»
- MS «Ottar Jarl»
- DS «Oslo»
- MS «Sørøy»
- MS «Alta»
- MS «Kronprinsesse Märtha»
- MS «Salten»
- DS «Jupiter» (1916)
- MS «Meteor»
- MS «Ingøy»
Portal: Andre verdenskrig