Fersmanita
![]() | |
---|---|
![]() ![]() | |
Fórmula química | Ca₄(Na,Ca)₄(Ti,Nb)₄(Si₂O₇)₂O₈F₃ |
Epònim | Aleksandr Fersmann ![]() |
Localitat tipus | Filó Núm. 1 de Labuntsov, Mont Eveslogtxorr, Massís de Khibini, óblast de Múrmansk, Rússia |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.BE.72 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.BE.72 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/A’.07 – Anhang ![]() |
Dana | 56.2.5.3 |
Heys | 17.8.6 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | triclínic |
Estructura cristal·lina | a = 7,21 Å; b = 7,21 Å; c = 20,45 Å; α = 95,15°; β = 95,6°; γ = 89,04° |
Grup espacial | grup espacial C2/c ![]() |
Duresa | 5,5 |
Propietats òptiques | biaxial (-) |
Índex de refracció | nα = 1,873 a 1,886 nβ = 1,914 a 1,930 nγ = 1,914 a 1,939 |
Birefringència | δ = 0,041 a 0,053 |
Dispersió òptica | relativament forta |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Fsn ![]() |
Referències | [1] |
La fersmanita és un mineral de la classe dels silicats. Rep el nom en honor de l'acadèmic Aleksandr Evgenievich Fersman (8 de novembre de 1883 - 20 de maig de 1945), mineralogista, fundador del Museu Mineralògic Fersmann de Moscou (Rússia). La fersmita, un altre mineral, també porta el seu nom.
Característiques
La fersmanita és un silicat de fórmula química Ca₄(Na,Ca)₄(Ti,Nb)₄(Si₂O₇)₂O₈F₃. Cristal·litza en el sistema triclínic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 5,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la fersmanita pertany a «09.BE - Estructures de sorosilicats, amb grups Si₂O₇, amb anions addicionals; cations en coordinació octaèdrica [6] i major coordinació» juntament amb els següents minerals: wadsleyita, hennomartinita, lawsonita, noelbensonita, itoigawaïta, ilvaïta, manganilvaïta, suolunita, jaffeïta, fresnoïta, baghdadita, burpalita, cuspidina, hiortdahlita, janhaugita, låvenita, niocalita, normandita, wöhlerita, hiortdahlita I, marianoïta, mosandrita, nacareniobsita-(Ce), götzenita, hainita, rosenbuschita, kochita, dovyrenita, baritolamprofil·lita, ericssonita, lamprofil·lita, ericssonita-2O, seidozerita, nabalamprofil·lita, grenmarita, schüllerita, lileyita, murmanita, epistolita, lomonossovita, vuonnemita, sobolevita, innelita, fosfoinnelita, yoshimuraïta, quadrufita, polifita, bornemanita, xkatulkalita, bafertisita, hejtmanita, bykovaïta, nechelyustovita, delindeïta, bussenita, jinshajiangita, perraultita, surkhobita, karnasurtita-(Ce), perrierita-(Ce), estronciochevkinita, chevkinita-(Ce), poliakovita-(Ce), rengeïta, matsubaraïta, dingdaohengita-(Ce), maoniupingita-(Ce), perrierita-(La), hezuolinita, belkovita, nasonita, kentrolita, melanotekita, til·leyita, kil·lalaïta, stavelotita-(La), biraïta-(Ce), cervandonita-(Ce) i batisivita.
Formació i jaciments
Va ser descoberta al filó Núm. 1 de Labuntsov, dins el mont Eveslogtxorr, al massís de Khibini (óblast de Múrmansk, Rússia). També ha estat descrita en altres indrets de l'óblast de Múrmansk, així com a la república de Sakhà (Rússia), Romania, Alemanya, el Brasil i els Estats Units.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Fersmanite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 desembre 2019].