Melanotequita
![]() | |
---|---|
![]() Melanotequita (negre) sobre cristalls d'alamosita ![]() | |
Fórmula química | Pb₂Fe3+₂(Si₂O₇)O₂ |
Epònim | negre i fusibility (en) ![]() ![]() |
Localitat tipus | Långban, Municipi de Filipstad, Comtat de Värmland, Suècia |
Classificació | |
Categoria | silicats |
Nickel-Strunz 10a ed. | 9.BE.80 |
Nickel-Strunz 9a ed. | 9.BE.80 ![]() |
Nickel-Strunz 8a ed. | VIII/B.14 ![]() |
Dana | 56.2.10.1 |
Heys | 14.13.9 |
Propietats | |
Sistema cristal·lí | ortoròmbic |
Estructura cristal·lina | a = 6,93 Å; b = 10,98 Å; c = 10,06 Å; |
Grup puntual | 2 2 2 - disfenoide |
Grup espacial | c2 2 21 |
Color | negre, gris fosc, verd negre |
Exfoliació | molt bona |
Tenacitat | fràgil |
Duresa | 6,5 |
Lluïssor | grassa, metàl·lica, submetàl·lica |
Color de la ratlla | negre grisós |
Densitat | 5,73 a 6,28 g/cm³ (mesurada); 6,30 g/cm³ (calculada) |
Propietats òptiques | biaxial (+) |
Índex de refracció | nα = 2,120 nβ = 2,170 nγ = 2,310 |
Birefringència | δ = 0,190 |
Pleocroisme | visible |
Dispersió òptica | r < v |
Impureses comunes | Ti, Al, Mn, Mg |
Més informació | |
Estatus IMA | mineral heretat (G) ![]() |
Símbol | Mtk ![]() |
Referències | [1] |
La melanotequita és un mineral de la classe dels silicats. Rep el nom del grec μελανός, negre i τήκεσθαι, fondre, en al·lusió a la seva aparença.
Característiques
La melanotequita és un silicat de fórmula química Pb₂Fe3+₂(Si₂O₇)O₂. Cristal·litza en el sistema ortoròmbic. La seva duresa a l'escala de Mohs és 6,5.
Segons la classificació de Nickel-Strunz, la melanotequita pertany a «09.BE - Estructures de sorosilicats, amb grups Si₂O₇, amb anions addicionals; cations en coordinació octaèdrica [6] i major coordinació» juntament amb els següents minerals: wadsleyita, hennomartinita, lawsonita, noelbensonita, itoigawaïta, ilvaïta, manganilvaïta, suolunita, jaffeïta, fresnoïta, baghdadita, burpalita, cuspidina, hiortdahlita, janhaugita, låvenita, niocalita, normandita, wöhlerita, hiortdahlita I, marianoïta, mosandrita, nacareniobsita-(Ce), götzenita, hainita, rosenbuschita, kochita, dovyrenita, baritolamprofil·lita, ericssonita, lamprofil·lita, ericssonita-2O, seidozerita, nabalamprofil·lita, grenmarita, schüllerita, lileyita, murmanita, epistolita, lomonossovita, vuonnemita, sobolevita, innelita, fosfoinnelita, yoshimuraïta, quadrufita, polifita, bornemanita, xkatulkalita, bafertisita, hejtmanita, bykovaïta, nechelyustovita, delindeïta, bussenita, jinshajiangita, perraultita, surkhobita, karnasurtita-(Ce), perrierita-(Ce), estronciochevkinita, chevkinita-(Ce), poliakovita-(Ce), rengeïta, matsubaraïta, dingdaohengita-(Ce), maoniupingita-(Ce), perrierita-(La), hezuolinita, fersmanita, belkovita, nasonita, kentrolita, til·leyita, kil·lalaïta, stavelotita-(La), biraïta-(Ce), cervandonita-(Ce) i batisivita.
Formació i jaciments
Va ser descoberta a Långban, dins el municipi de Filipstad, al comtat de Värmland (Suècia). També ha estat descrita en altres indrets del país, així com a Alemanya, Noruega, Anglaterra, Itàlia, Namíbia, el Japó, els Estats Units i Mèxic.
Referències
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- ↑ «Melanotekite» (en anglès). Mindat. [Consulta: 29 desembre 2019].