Bábonymegyer
Bábonymegyer | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Tabi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Knopf Antal (független)[1] | ||
Irányítószám | 8658 | ||
Körzethívószám | 84 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 771 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 36,16 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 21,93 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Bábonymegyer Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Bábonymegyer weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bábonymegyer témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bábonymegyer község Somogy vármegyében, a Tabi járásban.
Fekvése
A Külső-Somogy keleti részén, a Kis-Koppány patak völgyében található, Tabtól 6 kilométerre. Közúton a 65-ös főútról Darány-pusztánál nyugatnak kiágazó 6511-es úton érhető el, az elágazástól mintegy 3 kilométerre. A hazai vasútvonalak közül a Kaposvár–Siófok-vasútvonal érinti, amelynek egy megállási pontja van itt, Bábonymegyer megállóhely, ez az országút közelében helyezkedik el.
Története
1908-ig Bábony és Megyer, 1927-ig Nagybábony és Koppánymegyer, majd 1927-ben egyesítették Bábonymegyer néven. Megyert legkorábban 1193-ban, Bábonyt (Bábon) 1259-ben említik fennmaradt oklevelek. II. András király okiratában Baba néven kerül említésre. Egy 1259-es birtoklevélben Babon alakban írták a nevét, ekkor Babonis Gergely ispán pereskedett a faluért. A török időkben a falvak elnéptelenedtek. 1563-ban kilenc, 1577-ben tíz házat jegyeztek fel. A Rákóczi-szabadságharcot követően, 1731-ben a pusztának tekinthető településekre Győrből, Lajoskomáromból, Tabról és Torvajról földműves evangélikusok telepedtek be az itt élő, cselédsorban tartott reformátusok közé. Elkezdték építeni a paplakokat és az iskolákat. 1784-86 között református, 1831-32-ben pedig evangélikus iskolák épültek. 1805-ben készült jegyzőkönyv szól az iskolákról huszonnégy tanulóval. Bábonyban evangélikus és református, Megyeren katolikus és református iskola volt 1948-ig. 1850-1870 között betyárvilág alakult ki a környéken. A falu környezete, az erdők, völgyek, avar gyűrűk kedveztek a betyároknak. Köztük volt a Bábonyban híres betyár, Patkó Pista is. A krónikák szerint a bábonyi erdőkben esett el tűzharcban; emlékét ma kopjafa őrzi. A bábonyi temető árkába temették el, mert úgy tartották, hogy az ilyen embereket nem lehet temetőbe temetni.
Fontos része a falu históriájának Rudnay Gyula festőművész ideköltözése, aki az 1920-as évektől minden nyarát itt, Bábonyban töltötte. Háza ma emlékmúzeum, melynek udvarán látható Andrássy Kurta János Rudnay-szobra.
Az evangélikus templom oltárképét is Rudnay festette, s irányításával készült a református templom mennyezetfreskója és az I. világháborús emlékmű is. A falu mindig önálló volt, saját jegyzőséggel rendelkezett, kivéve 1969. július 1-től az 1990. évi önkormányzati választásokig, mely idő alatt Tabhoz csatolták. A község ma a Koppány-völgye Többcélú Kistérségi Társulás tagja.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Dr. Ruff Flórián (független)[3]
- 1994–1998: Dr. Ruff Flórián (független)[4]
- 1998–2002: Dr. Ruff Flórián (független)[5]
- 2002–2006: Dr. Ruff Flórián (független)[6]
- 2006–2010: Dr. Ruff Flórián (független)[7]
- 2010–2014: Kiss Sándorné (független)[8]
- 2014–2019: Kiss Sándorné (független)[9]
- 2019–2024: Knopf Antal (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 816 | 819 | 790 | 804 | 764 | 771 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,8%-a magyarnak, 0,4% cigánynak, 1,4% németnek, 0,4% románnak mondta magát (7,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 36,2%, református 13,8%, evangélikus 8,4%, felekezet nélküli 4,5% (36,5% nem nyilatkozott).[10]
Nevezetességek
- Rudnay-emlékház
- Trianon-emlékmű (2021-ben avatták fel)[11]
- Betyárok kopjafája
Képek
- Az evangélikus templom
- Rudnay-emléktábla
- Rudnay-szobor
- Rudnay-emlékház
- A betyárok emlékére állított kopjafa
- A kopjafa felirata
- A kopjafa faragott díszei
Jegyzetek
- ↑ a b Bábonymegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Bábonymegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bábonymegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 30.)
- ↑ Bábonymegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bábonymegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bábonymegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Bábonymegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 13.)
- ↑ Bábonymegyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 22.)
- ↑ Bábonymegyer Helységnévtár
- ↑ Beszámoló az emlékmű avatásáról. Bábonymegyer honlapja, 2021. június 5. (Hozzáférés: 2021. június 9.)
További információk
- Bábonymegyer Község Facebook-oldala
Földrajzportál
Magyarország-portál