Csököly
Csököly | |||
![]() | |||
Csökölyi parasztház a szennai skanzenben | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Kaposvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Jakab Csongor (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 7526 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 960 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 35,29 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 29,84 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Csököly Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Csököly weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csököly témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Csököly község Somogy vármegyében, a Kaposvári járásban. Területe mintegy 2984 hektár.
Fekvése
Nagyatádtól északkeletre, Gige és Jákó közt fekszik, központján a Nagybajom-Kadarkút közti 6618-as út halad keresztül.
Története
Csököly nevét 1332-1337 évi pápai tizedjegyzék említette először, tehát már ekkor egyházas hely volt. 1382-1383-ban Chukul, 1466-ban Chekel alakban írták. 1466-ban a veszprémi püspökség birtoka volt, majd 1536-ban Pekry Lajos volt birtokosa. Az 1565-1566. évi török kincstári fejadójegyzékben Csokol alakban fordult elő, 45 házzal. 1598-1599-ben és az 1660. évi pannonhalmi tizedjegyzékben is a veszprémi püspökség birtokaként szerepelt. 1715-ben 57 háztartását írták össze, a mikor a hozzátartozó Jákó-, Kisasszond- és Korpád-pusztákkal együtt a veszprémi püspökségé volt.
1798 áprilisában a községben lakott Csokonai Vitéz Mihály Kis Bálint lelkésznél. Megbetegedett, és hetekig ágyban feküdt. Erről részletesen olvashatunk a Somogyi Kázus című verséhez kapcsolódóan, Répay Lajos tollából.[3] Itt és a szomszédos Hedrehelyen kezdte el írni „Dorottya” című vígeposzát.
A település 1817. október 10-én országos vásárok tartására is kiváltságot nyert.
A 20. század elején Somogy vármegye Nagyatádi járásához tartozott.
1910-ben 1721 magyar lakosa volt. Ebből 403 római katolikus, 1300 református, 16 izraelita volt.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Kovács Ferenc (független)[4]
- 1994–1996: Simon Endre (MSZP)[5]
- 1996–1998:
- 1998–1999: Paizs Imre (független)[6]
- 1999–2002: Bognár Zsolt (független)[7]
- 2002–2006: Bognár Zsolt (független)[8]
- 2006–2010: Bognár Zsolt (független)[9]
- 2010–2014: Bognár Zsolt (Fidesz-KDNP)[10]
- 2014–2019: Jakab Csongor (független)[11]
- 2019–2024: Jakab Csongor (Fidesz-KDNP)[12]
- 2024– : Jakab Csongor (Fidesz-KDNP)[1]
A településen 1996. június 2-án[13] és 1999. július 11-én is időközi polgármester-választás zajlott, amiknek oka még tisztázást igényel; annyi biztos, hogy az 1999-es választáson az előző polgármester nem indult.[7]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1076 | 1060 | 1068 | 947 | 955 | 960 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,7%-a magyarnak, 25% cigánynak, 1,2% németnek mondta magát (1,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 70,7%, református 19,8%, evangélikus 0,5%, felekezet nélküli 5,4% (3,4% nem nyilatkozott).[14]
Nevezetességei
- A falu egyik nevezetessége a „fehér gyász”, melynek fő jellegzetessége a fehér színű női gyászruha viselete. A csökölyi szőtteseknek egyik sajátos díszítésmódja volt a sáfrányos sárgítás. A sáfrányos ruha a gyászolókat és az öregeket illette.[15]
- Református temploma 1856-ban épült.
- Szent Mártonról elnevezett római katolikus temploma 1760-ban épült, oltárképét Szoldatics Ferenc festette 1854-ben.
- Csököly környéke Magyarország legfontosabb epertermesztő vidéke.[16] A falu lakosságának jelentős része foglalkozik a gyümölccsel, még eperpálinkát is főznek,[17] és eperfesztivált is rendeznek.[18]
Jegyzetek
- ↑ a b Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 17.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Archivált másolat. [2007. július 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. december 15.)
- ↑ Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 4.)
- ↑ Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ a b Csököly települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1999. július 11. (Hozzáférés: 2020. május 19.)
- ↑ Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 14.)
- ↑ Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 28.)
- ↑ Csököly települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 27.)
- ↑ Magyar Nemzeti Levéltár Somogy Megyei Levéltára Helyhatósági választások iratai, 1990-2002 (2006, 2010) XXXIII. 6.
- ↑ Csököly Helységnévtár
- ↑ Magyar néprajzi lexikon
- ↑ Hódít a csökölyi eper. [2012. július 23-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 23.)
- ↑ A Csökölyi Pálinka Manufaktúra honlapja. [2015. november 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. május 23.)
- ↑ Meghívó a 2012-es eperfesztiválra (DOC). (Hozzáférés: 2013. május 23.)
További információk
- Borovszky Samu: Somogy vármegye
- A fehér gyászról
- Csököly a Via Sancti Martini honlapján
- Gőgös bácsi, a kocsmáros lett Szent István Az Origo.hu cikke a Kismagyarország sorozat részeként (2013. szeptember 21.)
Földrajzportál
Magyarország-portál