Bőszénfa
Bőszénfa | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Kaposvári | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Nyitrai István (független)[1] | ||
Irányítószám | 7475 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 469 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 12,01 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 42,95 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Bőszénfa Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Bőszénfa weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bőszénfa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Bőszénfa (németül: Besinge) község Somogy vármegyében, a Kaposvári járásban.
Fekvése
Kaposvártól 14 kilométerre délre található a 67-es főút mellett. A falu legnagyobb része a 67-es úttal párhuzamos, attól keletre húzódó völgyben fekszik, a főút csak a település kis részén halad át. Sántos-Cserénfa-Hajmás, illetve a 66-os főút irányából a 6621-es út vezet a településre.
Története
Bőszénfa Árpád-kori település. Azoknak a falvaknak egyike, amelyeket még Szent István király adományozott a Pannonhalmi Bencés Főapátságnak.
Nevét Albeus mester esztergomi kanonok 1237-1240-es években készített összeírása említette először Bozais alakban írva. A tatárjárás előtti időkben az apátság kanászai lakták. Középkori neve Bajszinfalva volt. 1425-ben Szerdahelyi Csepel János fiai, Imre és Dancs, valamint Szerdahelyi Dersfi Márton a zselicszentjakabi apátsággal szemben jogot tartottak a helységre. 1570-ben a török megszállás alatt, a török kincstári adólajstromban 10 házzal jegyezték fel. 1626-1627-ben Imrefy Farkas birtoka volt, az 1660 évi dézsmaváltságjegyzékben pedig Imrefy Farkasné szerepel földesuraként. Az 1715-ben végzett összeíráskor 6 háztartását írták össze, az 1703-1715 évi összeírások szerint már Festetics Pál birtoka volt és a Festetics családé maradt a későbbiekben is. A gróf Festetics család építtette az itteni kastélyt is.
A 20. század elején Somogy vármegye Kaposvári járásához tartozott.
1910-ben 984 lakosából 397 magyar, 586 német volt. Ebből 960 római katolikus, 19 református, 5 izraelita volt.
Bőszénfához tartoztak egykor Kisbőszénfa- és Szenttamás-puszták és Rókamalom-major is.
Szenttamás
Szenttamás a középkorban jelentékeny falu volt. 1425-ben Szerdahelyi Csepel János fiai, Imre és Dancs, továbbá Szerdahelyi Dersfi Márton, 1489-ben Szerdahelyi István, 1626-ban Imrefy Farkas, 1660-ban pedig Imrefy Farkasné birtoka volt. 1733-ban viszont már csak puszta és Festetics Kristófé.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Nyitrai István (független)[3]
- 1994–1998: Nyitrai István (független)[4]
- 1998–2002: Nyitrai István (független)[5]
- 2002–2006: Nyitrai István (független)[6]
- 2006–2010: Nyitrai István (független)[7]
- 2010–2014: Nyitrai István (független)[8]
- 2014–2019: Nyitrai István (független)[9]
- 2019–2024: Nyitrai István (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 530 | 522 | 522 | 491 | 482 | 469 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 89,5%-a magyarnak, 1,7% cigánynak, 1,3% németnek, 0,2% horvátnak mondta magát (10,1% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 70,8%, református 4%, evangélikus 0,4%, görögkatolikus 0,2%, felekezet nélküli 9,2% (15% nem nyilatkozott).[10]
Nevezetességei
- Római katolikus templom.[11] Az első templom 1777-ben épült, de helyére gróf Festetics Pál 1902-ben újat emeltetett. 2021-ben az épületet felújították.[12]
- A 19. és 20. század fordulóján épült, ma műemléki védelem alatt álló mezőgazdasági épületegyüttes (magtár és istálló)[13]
- A Surján-patak völgyében végigvezető turistaút mellett a Kaposvári Egyetem szarvasfarmjának elkerített területei láthatók, mely gazdasági jelentősége mellett a látogatók számára is érdekes: különféle szarvasokat, vaddisznókat, szamarakat és időnként egyéb állatokat is meg lehet figyelni a területen.[14][15]
- Bőszénfa közigazgatási területének határán, egy erdős részen találhatóak a ropolyi vár csekély maradványai.
Képek
Források
- Borovszky Samu: Somogy vármegye
Jegyzetek
- ↑ a b Bőszénfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Bőszénfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Bőszénfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 1.)
- ↑ Bőszénfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
- ↑ Bőszénfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
- ↑ Bőszénfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 5.)
- ↑ Bőszénfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 13.)
- ↑ Bőszénfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 28.)
- ↑ Bőszénfa Helységnévtár
- ↑ Bőszénfa római katolikus temploma. Nagyvőfély.hu. (Hozzáférés: 2012. január 13.)
- ↑ Felújítot templomban ünnepeltek Bőszénfán. Kaposvár Most, 2021. december 20. (Hozzáférés: 2021. december 20.)
- ↑ A műemlékegyüttes a muemlekem.hu-n. (Hozzáférés: 2012. május 12.)
- ↑ A szarvasfarm honlapja. [2012. május 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. május 12.)
- ↑ Geoláda a szarvasfarmnál (Balogh Béla). (Hozzáférés: 2012. május 12.)
Földrajzportál
Magyarország-portál