Drávagárdony
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Gárdony. |
Drávagárdony | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Barcsi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Berta Sándor (független)[1] | ||
Irányítószám | 7977 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 149 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 26,79 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 6,27 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Drávagárdony Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Drávagárdony weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Drávagárdony témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Drávagárdony (horvátul: Gardonja[3]) község Somogy vármegyében, a Barcsi járásban.
Fekvése
Barcstól délkeletre helyezkedik el, a Dráva közvetlen közelében, a déli országhatár mellett, Potony és Drávatamási között.
Megközelítése
Csak közúton közelíthető meg, a Harkány-Sellye-Darány közt húzódó 5804-es útról Kastélyosdombó nyugati részén leágazva, az 58 162-es számú mellékúton.
Keresztülszeli a községet az EuroVelo nemzetközi kerékpárút-hálózat 13. számú, „Vasfüggöny” útvonalának horvát-magyar határ menti szakasza, amelynek a Drávatamási és Drávasztára közti 3. számú etapja érinti a falut. Érdekesség, hogy a térségben amúgy jobbára a Dráva töltésén vezető útvonal itt több kilométeren keresztül eltávolodik a folyótól, északi irányba.[4]
Története
Drávagárdony nevét 1483-1490 között említette először oklevél Gardon néven, birtokosa ekkor a Pok nemzetségből származó Meggyesaljai Mórocz család volt.
1483-ban Meggyesaljai Mórocz László itteni birtokait Korotnai Jánosnak engedte át. 1490-ben a Meggyesaljai család birtoka.
Az 1550-1599 évi adólajstromok szerint a pécsi püspökség birtoka volt.
Az 1554 évi török kincstári adólajstromban csak 8 házzal volt említve, de 1565-1566-os fejadólajstromban 17, az 1571 éviben pedig már 36 házzal volt felváve. A pannonhalmi főapátsági dézsmaváltságjegyzék szerint ekkor a Zrínyi család birtoka volt. 1692-ben Babócsay István birtoka volt. Az 1715-ös összeíráskor 5 háztartását írták össze.
1726-1733 között Bakó Farkas, 1757-ben László és Ádám, 1767-ben csak Ádám, 1776-ban pedig Bakó Mihály volt a földesura. A Bakó család itteni birtokai házasság révén kerültek Thassy Károly birtokába. A 20. század elején Thassy Elemér volt itt a nagyobb birtokos.
A helybeli temetőben a török hódoltság alatt egy halom emelkedett, mely a Pécs és Verőcze közötti vonalon felállított őrállomások egyike volt.
A 20. század elején Somogy vármegye Barcsi járásához tartozott.
1910-ben 381 lakosából 370 magyar, 3 német, 7 horvát volt. Ebből 67 római katolikus, 312 református, 2 izraelita volt.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: András Ernő (független)[5]
- 1994–1998: András Ernő (független)[6]
- 1998–2002: András Ernő (független)[7]
- 2002–2006: Kovács István (független)[8]
- 2006–2010: Kovács István (független)[9]
- 2010–2014: Kovács István (független)[10]
- 2014–2018: Kovács István (független)[11]
- 2018–2019: Berta Sándor (független)[12]
- 2019–2024: Berta Sándor (független)[1]
- 2024– :
A településen 2018. május 6-án időközi polgármester-választást kellett tartani,[12] az előző polgármester januárban bekövetkezett halála miatt.[13][14]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 146 | 163 | 156 | 160 | 151 | 149 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 78,6%-a magyarnak, 17,1% cigánynak, 0,7% szerbnek mondta magát (21,4% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 37,9%, református 18,6%, felekezet nélküli 15% (28,6% nem nyilatkozott).[15]
Nevezetességei
- A település ártéri erdői és rétjei, a Duna–Dráva Nemzeti Park kezelésében.
Források
- Borovszky Samu: Somogy vármegye
Jegyzetek
- ↑ a b Drávagárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 28.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 31.)
- ↑ Archivált másolat. [2016. március 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2015. július 29.)
- ↑ Drávagárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Drávagárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 5.)
- ↑ Drávagárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
- ↑ Drávagárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
- ↑ Drávagárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 27.)
- ↑ Drávagárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 14.)
- ↑ Drávagárdony települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. november 18. (Hozzáférés: 2015. augusztus 1.)
- ↑ a b Drávagárdony települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2018. május 6. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2018 (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ Berta Sándort választotta Drávagárdony. Sonline.hu, 2018. május 6. [2020. június 25-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ Drávagárdony Helységnévtár
További információk
- Kisfilm a YouTube-on a Duna-Dráva-Nemzeti Parkról:[1]
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál