Gadány
Gadány | |||
![]() | |||
A középkori eredetű templom | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Marcali | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Ősz János (független)[1] | ||
Irányítószám | 8716 | ||
Körzethívószám | 85 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 305 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 15,99 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 19,7 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Gadány Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Gadány weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gadány témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gadány község Somogy vármegyében, a Marcali járásban.
Fekvése
Gadány zsákfalu: szilárd burkolatú úton csak keleti irányból, Kelevízről közelíthető meg. a 68-as főútról leágazó 68 108-as számú, rövid bekötőúton.
Története
A település nevét már 1193-ban említették írásban, amikor III. Béla, mint pusztát, a székesfehérvári János-lovagoknak adományozta.
Az 1563-as török adólajstromban is szerepelt, ekkor négy házból állt. 1677-ben I. Lipót Széchényi György kalocsai érseknek adta, majd 1715-től kezdve gróf Széchényi Zsigmond, 1726 és 1767 között pedig Niczky György tulajdona volt. Ekkor már 926-an lakták. 1806-ban visszakerült a Széchényi család birtokába. A 19. század végén nagy katasztrófa érte Gadányt: legnagyobb része leégett.
A 20. század elején, amikor 120 háza és 900 lakója volt, gróf Széchényi Andor Pál birtokolta. Iskolájába nem csak helyi fiatalok jártak, hanem a közeli Négyföldespuszta cselédgyermekei is. Az 1930-as években a lakók többsége kisparaszti gazdálkodó volt, a környék legnagyobb állatállományát ők tudhatták magukénak, a faluhoz tartozó erdő pedig 70–80 emberé volt. Ezekben az időkben önkéntes tűzoltóság és leventeegyesület is alakult a településen.
A második világháború három hónapig itt időző frontja a legnagyobb kárt az állatállományban tette, az épületek kevésbé károsodtak. A háború utáni években nagy földterület maradt parlagon, majd 1959-ben létrejött a kezdetben Táncsicsnak nevezett termelőszövetkezet. 1969-ben önállósága megszűnt, mivel négy környékbeli tsz-t egyesítettek, majd a község tanácsát is Mesztegnyőhöz csatolták.
Önálló jegyzősége 1992-ben alakult meg, de 1996-ban a kelevízi körjegyzőség részévé vált, majd 2005-ben a mesztegnyőiévé.[3]
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Németh János (független)[4]
- 1994–1998: Németh János (független)[5]
- 1998–2002: Ősz János (független)[6]
- 2002–2006: Ősz János (független)[7]
- 2006–2010: Ősz János (független)[8]
- 2010–2014: Ősz János András (független)[9]
- 2014–2019: Ősz János András (független)[10]
- 2019–2024: Ősz János (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 341 | 324 | 311 | 322 | 311 | 305 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 98,8%-a magyarnak, 22% cigánynak, 2,3% németnek mondta magát (0,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 78,6%, református 3,2%, evangélikus 0,9%, felekezet nélküli 9,9% (7,2% nem nyilatkozott).[11]
Nevezetességei
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/29/Gad%C3%A1ny%2C_k%C5%91kereszt.jpg/220px-Gad%C3%A1ny%2C_k%C5%91kereszt.jpg)
A falu műemléki védettség alatt álló temploma a 13. vagy a 14. században épült gótikus stílusban, de később, 1756-ban vagy 1766-ban barokk ízlés szerint jelentősen átalakították.[12][13]
Két szobor áll még Gadányban: egy világháborús hősi emlékmű és egy jelenleg 113 éves Szent Vendel-szobor, amit Zányi József, Teréz és Mári készíttetett 1911-ben.[13] Ezeken kívül több régi kőkereszt is található a környező szőlőhegyeken.
A település határán áthalad a dél-dunántúli kéktúra is.[14]
Jegyzetek
- ↑ a b Gadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 30.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ A település története a falu honlapján. [2014. augusztus 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. augusztus 18.)
- ↑ Gadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Gadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ Gadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 29.)
- ↑ Gadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 29.)
- ↑ Gadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 29.)
- ↑ Gadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 14.)
- ↑ Gadány települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 27.)
- ↑ Gadány Helységnévtár
- ↑ A templom a muemlekem.hu oldalon. (Hozzáférés: 2014. augusztus 18.)
- ↑ a b Nevezetességek a falu honlapján. [2014. augusztus 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. augusztus 18.)
- ↑ Turistatérkép. (Hozzáférés: 2014. augusztus 19.)
További információk
- Gadány honlapja
- Gadány rövid története
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál