Babócsa
Babócsa | |||
![]() | |||
Somssich-kastély | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Somogy | ||
Járás | Barcsi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Jáger Gábor (független)[1] | ||
Irányítószám | 7584 | ||
Körzethívószám | 82 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1353 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 48,73 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 30,99 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Babócsa Pozíció Somogy vármegye térképén | |||
Babócsa weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Babócsa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Babócsa (horvátul: Bobovec[3]) község Somogy vármegyében, a Barcsi járásban.
Fekvése
Belső-Somogy déli részén, a horvát határtól 5 kilométerre fekszik. Központján a 6801-es út halad keresztül, amelybe a község keleti szélén torkollik bele a Csokonyavisonta felől odáig húzódó 6802-es út. Nagyatáddal a 6807-es út köti össze. A hazai vasútvonalak közül a Gyékényes–Pécs-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt, Babócsa vasútállomás, melynek elérését közúton a 6801-es és 6807-es utak kereszteződésében dél felé kiágazó 68 309-es út teszi lehetővé.
A Rinya-patak a településnél lép be a Dráva árterébe.
Története
Területén, mely az őskor óta lakott, sok réz- és bronzkori leletet tártak fel. Előbb a honfoglaló Bogát vezér, később Koppány vezér birtokolta, majd Tibold ispán, a Tibold nemzetség őse kapta meg. Később a nemzetség itt Szent Miklós tiszteletére Szent Benedek-rendi monostort alapított, amely egyúttal temetkezőhelyéül is szolgált. 1231-ben a nemzetség tagjainak osztozkodásakor Babócsát a Tibold nemzetségbeli Bodor három idősebb fia, Jakab, Kozma és Petke kapta. Az 1332-1337. évi pápai tizedjegyzék Babócsa plébániáját is említeti, melyről egy 1478-ban kelt oklevél is megemlékezik. E plébániának hagyományozta Marczali János Kisbabócsát. A pápai tizedjegyzék szerint ekkor csak kápolna állt a településen. Egy 1348. évi oklevél említette először a Szent Miklós tiszteletére szentelt benedekrendi apátságot. Az apátság az 1536. évi adólajstrom szerint még megvolt. 1369-ben már a Babólcsai család birtoka volt. 1398-ban Babólcsai Miklós fiának, az örökös nélkül elhalt Lászlónak birtokát Marczali Dénes kapta adományul, és a Marczali család itt rendezte be birtokközpontját. Babócsa a 15. században már városi kiváltságokat élvezett. Egy 1434-ben kelt oklevél oppidumnak írta. 1475-től a Báthoriaknak is volt itt birtoka. 1490-ben pedig, mikor a Báthoriak a Meggyesaljai Mórocz családdal örökösödési szerződésre léptek, Babócsát is lekötötték. 1495-ben Babócsa vára is szerepelt az oklevelekben, melyet tartozékaival együtt a Báthoriak kaptak adományul.
1496-ban II. Ulászló már a Báthoriak vendégeként töltött néhány napot a várkastélyban. 1532-ben Szulejmán hadai vonultak át a helységen. 1555-ben a vár török kézre került. 1556-ban a törökök a várat felgyújtották, majd elhagyták. Ugyanez évben ütköztek meg Zrínyi Miklós és Nádasdy Tamás hadai Ali basa hadaival Babócsa mellett. 1562-ben a vár magyar kézben volt, és Perneszi Farkas volt a kapitánya. Szigetvár eleste után (1566) a vár ismét török kézre került. Az 1568-1569. évi török zsoldlajstrom adatai szerint a várőrség 558 emberből állt. 1595-ben a török őrség Herberstein Zsigmond, Zrinyi György és Hajmásy Kristóf hadainak közeledtére a várat elhagyta. Herberstein és Zrinyi birtokukba vették a várat, melyet kijavíttattak, de 1598-ban Muhammed Kiája ismét visszafoglalta. 1618-1619-es feljegyzések szerint a török várőrség 359 emberből állt. Az 1664. évi hadjárat alatt gróf Zrínyi Miklós, a költő foglalta vissza Babócsa várát a törököktől. Egy az 1701-1703. évekből való összeírás szerint Babócsa ekkor a Szalay családé volt, de 1713-ban már Rindsmaul grófné kapta meg adományként III. Károly királytól. A településre a törökök kiűzése után számos, nem magyar nemzetiségű betelepülő érkezett. Babócsa gyors fejlődésnek indult, 1715-től mezővárossá vált, később járási székhely lett. 1726-1733 között a gróf Rindsmaul család, 1776-ban Végh Péter, 1835-ben pedig Végh István örökösei birtokolták, akiktől 1842-ben idős gróf Somssich Adolf vásárolta meg. A Sommsich család építtette a községbeli kastélyokat is, melyek közül az egyik 1800 körül épült. A másikat gróf Somssich Viktor építtette 1880-ban. 1742. október 28-án Babócsa országos vásárok tartására is szabadalmat nyert. 1878-ban egy nagy tűzvészben a településen 50 ház leégett. 1891-ben 2443 horvát és magyar ajkú lakosa volt.
A Babócsa alatt folyó Rinya melegvízforrásairól már a 20. század elején is megemlékeztek. Borovszky Samu így írt róla: „...A Rinya - különösen itt - sok melegvízforrásban bővelkedik. Vize itt erősen vastartalmú és gyógyvíznek is rendkívül alkalmas”. 1953-ban nagyobb gázmezőket és ezzel párhuzamosan termálvizet is találtak a környékén, amelynek kiaknázására 1960-ban termálfürdő épült a községben.
Egykor Babócsa környékén feküdt Németsziget és Könyöked is.
Németsziget
1297-ben a Hahót nemzetség birtoka volt.
Könyöked
Az 1536. évi adólajstrom tanúsága szerint Babócsa szomszédságában feküdt Könyöked is, melynek neve már az 1332-1337. évi pápai tizedjegyzékben is szerepelt, tehát már akkor egyházas hely lehetett.
Babócsa vára
![]() | Bővebben: Babócsa vára |
![]() | Bővebben: Babócsa ostroma (1664) |
A várért a török hódítások idején nagy harcok dúltak: Toigon Ozman török hadvezér foglalta el, és amikor Nádasdy Tamás nádor megkísérelte visszavenni, néhány akna felrobbant és nagy részét romba döntötte. Báthory András újból felépíttette, de Szigetvár bevétele után ismét a törökök kezébe került, és a harcok során ismét komoly károk érték. Végül 1664-ben Zrínyi Miklósnak sikerült visszafoglalnia. A község hajdani várából keltezte Zrínyi 1664. február 11-én azt a bécsi udvarnak szóló jelentést, amelyben a törökök elleni sikeres téli hadjáratról számolt be, s egyben az elfoglalt várak megtartására fegyvert és katonát kért a királytól. Az apátság épületét azonban abban az évben lerombolták a törökök.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: András Zoltán (független)[4]
- 1994–1998: András Zoltán (független)[5]
- 1998–2002: András Zoltán (független)[6]
- 2002–2006: Péter István (független)[7]
- 2006–2010: Péter István (független)[8]
- 2010–2014: Jungné Kovács Piroska (független)[9]
- 2014–2019: Péter István (független)[10]
- 2019–2024: Jáger Gábor (független)[1]
- 2024– :
A településen a 2002. október 20-án megtartott önkormányzati választás érdekessége volt, hogy az országos átlagot jóval meghaladó számú, összesen 7 polgármesterjelölt indult. Ilyen nagy számú jelöltre abban az évben az egész országban csak 24 település lakói szavazhattak, ennél több (8 vagy 10) aspiránsra pedig hét másik településen volt példa.[7]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1597 | 1557 | 1510 | 1445 | 1367 | 1353 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84%-a magyarnak, 13,2% cigánynak, 0,4% németnek, 0,2% horvátnak, 0,1% románnak mondta magát (15,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 60,6%, református 1,6%, evangélikus 0,1%, felekezet nélküli 14,7% (22,7% nem nyilatkozott).[11]
Híres babócsaiak
- Itt született Farsang György szobrász.
- Itt született Kalló Viktor Munkácsy Mihály-díjas szobrászművész, érdemes művész.
Nevezetességei
- Babócsai Basa-kert Természetvédelmi Terület
- Törökvár
- Basakerti vár és templomromok az Árpád-korból
- Árpád-kori földvár romjai
- Somssich-kastély – klasszicista stílusú kastély 1820-ból
- Török türbét utánzó kútház a 18. századból
- Nárcisznap, Nárcisz-futás
- Babócsai Termálfürdő (2008 óta működése szünetel[12])
- Az Árpád-kori templom romjai
- A Török-kút
- Szent István-szobor
- Római katolikus templom
Jegyzetek
- ↑ a b Babócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 24.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Folia onomastica croatica 14/2005. (pdf). Živko Mandić: Hrvatska imena naseljenih mjesta u Madžarskoj. (Hozzáférés: 2012. július 31.)
- ↑ Babócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Babócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. november 30.)
- ↑ Babócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ a b Babócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Babócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. február 26.)
- ↑ Babócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 13.)
- ↑ Babócsa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. január 25.)
- ↑ Babócsa Helységnévtár
- ↑ Kincs a föld mélyéről. Kapos.hu, 2018. február 13. (Hozzáférés: 2018. március 13.)
További információk
- Babócsa címerének bemutatása
- Árpád-kori vár – képek
- Régi képeslapok Babócsáról
- Termálfürdőjéről
Földrajzportál
Magyarország-portál