Jakopovac
Jakopovac | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Megye | Belovár-Bilogora |
Község | Tapalóc |
Jogállás | falu |
Irányítószám | 43202 |
Körzethívószám | (+385) 43 |
Népesség | |
Teljes népesség | 98 fő (2021. aug. 31.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 170 m |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Jakopovac falu Horvátországban Belovár-Bilogora megyében. Közigazgatásilag Tapalóchoz tartozik.
Fekvése
Belovártól légvonalban 14, közúton 18 km-re északnyugatra, községközpontjától 3 km-re keletre, a Bilo-hegység déli oldalának egyik magaslatán fekszik.
Története
A település már a középkorban is létezett, plébániáját 1334-ben említik a zágrábi püspökséghez tartozó plébániák között „Item ecclesia sancti Jacobi, prope ibidem” néven. 1501-ben Benedek nevű plébánosát említik „Benedictus plebanus in Jacopelcz, habet capellanum Laurenemm de Warasd” alakban.[2] Nevét Szent Jakab apostol tiszteletére szentelt templomáról kapta.
A török megszállás teljesen megváltoztatta az itteni táj képét. A lakosság legnagyobb része az ország biztonságosabb részeire menekült, másokat rabságba hurcoltak. Ezután ez a vidék több évtizedre lakatlanná vált. A török uralom után a területre a 17. századtól folyamatosan telepítették be a keresztény lakosságot. A település 1774-ben az első katonai felmérés térképén a falu „Dorf Jakupovacz” néven szerepel. A település katonai közigazgatás idején a szentgyörgyi ezredhez tartozott.
A település Lipszky János 1808-ban Budán kiadott repertóriumában „Jakupovecz” néven szerepel.[3] Nagy Lajos 1829-ben kiadott művében „Jakupovecz” néven 58 házzal, 329 katolikus vallású lakossal találjuk.[4]
A katonai közigazgatás megszüntetése után Magyar Királyságon belül Horvátország részeként, Belovár-Kőrös vármegye Belovári járásának része volt. A településnek 1857-ben 317, 1910-ben 445 lakosa volt. Az 1910-es népszámlálás szerint lakosságának 98%-a horvát anyanyelvű volt. 1918-ban az új szerb-horvát-szlovén állam, majd később Jugoszlávia része lett. 1941 és 1945 között a németbarát Független Horvát Államhoz, majd a háború után a szocialista Jugoszláviához tartozott. A háború után a fiatalok elvándorlása miatt lakossága folyamatosan csökkent. 1991-től a független Horvátország része. 1991-ben lakosságának 99%-a horvát nemzetiségű volt. 2011-ben a településnek 138 lakosa volt.
Lakossága
Lakosság változása[5][6] | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1857 | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1931 | 1948 | 1953 | 1961 | 1971 | 1981 | 1991 | 2001 | 2011 |
317 | 350 | 323 | 398 | 418 | 445 | 453 | 462 | 396 | 414 | 325 | 272 | 227 | 188 | 157 | 138 |
Nevezetességei
Szent Jakab apostol tiszteletére szentelt római katolikus kápolnája a falu közepén áll. Az épület már a középkorban is létezett, a helyi plébániát már 1334-ben említik a zágrábi püspökség plébániái között. A templom keletelt, egyhajós épület. A szentélyhez délről csatlakozik a sekrestye. Harangtornya a nyugati homlokzat felett áll.
Jegyzetek
- ↑ Popis stanovništva, kućanstava i stanova 2021. – stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima. Horvát Statisztikai Hivatal, 2022. szeptember 22.
- ↑ Josip Buturac: Popis srednjovjekovnih župa zagrebačbe županije 1334. i 1501. godine (horvátul)
- ↑ Lipszky János: Repertorium locorum obiectorumque: in XII. tabulis Mappae regnorum ... 269. o.
- ↑ Nagy Lajos: Notitiae politico-geographico-statisticae inclyti regni Hungariae, partiumque eidem adnexarum 187 o. Buda, 1829.
- ↑ - Republika Hrvatska - Državni zavod za statistiku: Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857-2001
- ↑ http://www.dzs.hr/Hrv_Eng/publication/2011/SI-1441.pdf
Források
- A község hivatalos oldala (horvátul)
- A község rendezési terve (horvátul)
- Az első katonai felmérés térképe (1763-1787)
További információk
- A megye turisztikai irodájának honlapja (horvátul) (angolul) (németül)
Horvátország-portál
Földrajzportál